Cerca avançada
Límits de la cerca:
|
![veure](imatges/dreta.gif) | alangina (DEM) | | farmacologia | | miscel·lĂ nia | ![veure](imatges/dreta.gif) | angina (DEM) | | anestesiologia, dolor, pal·liatives, ressuscitaciĂł | | gastroenterologia | ![veure](imatges/dreta.gif) | angina (DRAMAD) | | ramaderia | ![veure](imatges/dreta.gif) | angina agranulocitòtica (DEM) | | anatomia patològica | | odontoestomatologia | ![veure](imatges/dreta.gif) | angina d’esforç (DEM) | | anestesiologia, dolor, pal·liatives, ressuscitaciĂł | | angiologia | | cardiologia | | farmacologia | ![veure](imatges/dreta.gif) | angina de decĂşbit (DEM) | | anestesiologia, dolor, pal·liatives, ressuscitaciĂł | | angiologia | | cardiologia | ![veure](imatges/dreta.gif) | angina de Ludwig (DEM) | | malalties i sĂndromes | | microbiologia i patologia infecciosa | | odontoestomatologia | | semiologia | ![veure](imatges/dreta.gif) | angina de pit (DEM) | | angiologia | | cardiologia | | semiologia | ![veure](imatges/dreta.gif) | angina de Prinzmetal (DEM) | | anestesiologia, dolor, pal·liatives, ressuscitaciĂł | | cardiologia | | semiologia | ![veure](imatges/dreta.gif) | angina de repòs (DEM) | | anestesiologia, dolor, pal·liatives, ressuscitaciĂł | | cardiologia | | semiologia |
|
|
alangina f. | Diccionari enciclopèdic de medicina | farmacologia | miscel·là nia | Alcaloide de color groguenc obtingut d’una planta de l’Índia, l’espècie Alangium lamarckii. Les arrels d’aquesta planta han estat emprades pel seu efecte emètic, antipirètic, purgant i diürètic. |
|
angina f. | Diccionari enciclopèdic de medicina | anestesiologia, dolor, pal·liatives, ressuscitació | gastroenterologia | Qualsevol dolor constrictiu, especialment el localitzat a la regió precordial o a l’abdomen, que correntment s’acompanya d’angoixa i de sensació de mort imminent; angor. | de Angina | en angina | es angina | fr angine | it angina |
|
angina f. | Diccionari de ramaderia | ramaderia | Malaltia dels animals de peu rodĂł que provoca la inflamaciĂł de les primeres vies respiratoriodigestives. | es angina f. |
|
angina agranulocitòtica f. | Diccionari enciclopèdic de medicina | anatomia patològica | odontoestomatologia | Antiga denominaciĂł de Schultz per a designar la ulceraciĂł necròtica de les amĂgdales palatines en el curs d’una agranulocitosi. S’acompanya d’úlceres necròtiques del paladar, la llengua i la paret posterior de la faringe. |
|
angina d’esforç f. | Diccionari enciclopèdic de medicina | anestesiologia, dolor, pal·liatives, ressuscitaciĂł | angiologia | cardiologia | farmacologia | Angina de pit provocada per un exercici fĂsic. De carĂ cter breu, desapareix en interrompre l’activitat que l’ha ocasionada o bĂ© amb l’administraciĂł de nitroglicerina. Hom en distingeix tres varietats: inicial, progressiva i estable. |
|
angina de decĂşbit f. | Diccionari enciclopèdic de medicina | anestesiologia, dolor, pal·liatives, ressuscitaciĂł | angiologia | cardiologia | Angina de pit que apareix en adoptar el decĂşbit o al cap de pocs moments de fer-ho, atribuĂŻda a l’efecte de l’afluència venosa vers el cor dret procedent de la meitat inferior del cos, que obliga el malalt a seure o incorporar-se, i efectuar o no algunes respiracions profundes. És una situaciĂł clĂnica ben peculiar. | Sin. compl.: fenomen del primer decĂşbit de Lian |
|
angina de Ludwig f. | Diccionari enciclopèdic de medicina | malalties i sĂndromes | microbiologia i patologia infecciosa | odontoestomatologia | semiologia | FlegmĂł difĂşs sèptic del sòl de la boca, d’origen dental, generalment d’una infecciĂł de l’arrel de la tercera molar, produĂŻt d’ordinari per bacteris anaerobis no esporulats. El focus inflamatori s’escau per sobre del mĂşscul milohioĂŻdal, per sota de la mucosa gingivolingual, envoltant la glĂ ndula sublingual. Es tracta d’una malaltia greu, actualment poc freqĂĽent, caracteritzada per un inici brutal amb alteraciĂł de l’estat general, febre, trastorns de la masticaciĂł i de la degluciĂł, empastament de la regiĂł suprahioĂŻdal, llengua elevada, rebutjada cap endarrere i gairebĂ© immòbil, i manifestacions doloroses prĂ cticament inexistens. Ha representat clĂ ssicament una indicaciĂł de desbridament urgent. | Sin. compl.: cinĂ nquia tifoĂŻdal, flegmĂł difĂşs del sòl de la boca, malaltia de Gensoul |
|
angina de pit f. | Diccionari enciclopèdic de medicina | angiologia | cardiologia | semiologia | Dolor constrictiu i opressiu de la regiĂł torĂ cica, en forma d’episodis d’iniciaciĂł gradual, que evolucionen rĂ pidament vers una intensitat mĂ xima i desapareixen progressivament en un interval de temps d’un a deu minuts, relacionat amb una isquèmia miocardĂaca transitòria. Pot localitzar-se a les regions esternal o precordial i l’epigastri, amb irradiaciĂł preferent a la superfĂcie interna del braç esquerre (territori del nervi cubital) o bĂ© al coll, l’abdomen o tots dos braços. S’acompanya d’una sensaciĂł angoixosa de mort imminent (angor animi), que obliga a la reducciĂł mĂ xima de l’activitat. Hom en distingeix tres varietats: angina d’esforç, angina de repòs i angina mixta, atenent les circumstĂ ncies en què apareix el dolor anginĂłs. | Sin. compl.: angina de Heberden, angina cordis, asma d’Elsner, asma de Heberden, cardiagra, estenocĂ rdia, esternĂ lgia, malaltia de Heberden, malaltia de Rougnon-Heberden, neurĂ lgia cardĂaca | de Stenokardie | en stenocardia | es estenocardia | fr stĂ©nocardie | it stenocardia | la angor cordis, angor pectoris |
|
angina de Prinzmetal f. | Diccionari enciclopèdic de medicina | anestesiologia, dolor, pal·liatives, ressuscitaciĂł | cardiologia | semiologia | Varietat d’angina de repòs caracteritzada per una elevaciĂł del segment ST de l’electrocardiograma que apareix durant els episodis anginosos, modificaciĂł electrocardiogrĂ fica, per altra banda, transitòria. A vegades les crisis d’angina s’acompanyen d’arĂtmies (extrasistòlia, taquicĂ rdia ventricular, blocatge auriculoventricular) i poden conduir a un infart de miocardi o a una mort sobtada. És necessari efectuar una coronariografia, per tal de demostrar la possible existència d’arteriosclerosi coronĂ ria. | Sin. compl.: angina variant, angina variant vasospĂ stica |
|
angina de repòs f. | Diccionari enciclopèdic de medicina | anestesiologia, dolor, pal·liatives, ressuscitaciĂł | cardiologia | semiologia | Angina de pit que es presenta espontĂ niament, sense relaciĂł amb l’activitat fĂsica. De durada variable, a vegades els episodis es prolonguen força i la situaciĂł clĂnica s’assembla a l’infart de miocardi. Una varietat n’és l’angina de Prinzmetal. |
|
|
|